אורי: גמר ההקלטה של מרים צימרמן והתחלת ההקלטה של חיים קרמר המשך להקלטה מקסטה מספר שמונה עשרה. 
 
חיים: לפני מלחמת השחרור.
?:  אני לא מבינה מה שאתה אומר, הם לא התערו כאן? הם לא חיים חיי חברה מלאים עם אנשי המקום?
חיים: בתחילה זה היה עניין מעברה, ומעברה זה לא אנשים שטיפלו בהם, שדאגו להם שיהיה להם, שהדיור יהיה בסדר, שהכל יהיה בסדר שהשירותים יהיו בסדר,אבל להגיד שבהתחלה הם חיו חיי חברה זה מוגזם להגיד זה לא היה. עכשיו, עם השנים לאט, לאט, הרב אנשים שגרו שם רכשו דירות ובתים במושבה, בבית הספר הילדים הולכים יחד, יושבים בישיבות של הורים וועדי הורים בבתי ספר יחד, הולכים לקולנוע יחד ויש גם מסיבות הולכים יחד, מסיבות של ההסתדרות במקום וכל מיני אירועים חברתיים ואז זה כבר יותר, בתחילה זה עוד לא היה, בגלל הבדלים של שפות של מנהגים. 
?: זה כבר טוב, זה כבר מצב שהוא משביע רצון? אני רוצה להבין האם זה לא הייתה מלכתחילה שגיאה שאנשים שאופיים או שלא היו מוכנים להיות חקלאים, הושיבו אותם במושבה חקלאית?
חיים: זה לא הייתה שגיאה, אילו היו דואגים למקורות פרנסה אני חושב שזה לא היה שגיאה, הבעיה היא שאותם אלה שגרים כאן רואים את זה רק כמקום מגורים ולכן לא מעניין אותם כל הבעיות החקלאיות שיש במקום, לא מעניינות אותם. אילו הם היו גרים במקום והיה להם מקורות פרנסה, למשל, יש פה פרדס גדול, אילו היה כאן בית אריזה, ואותם אנשים היו עובדים בבית האריזה הזה, זה היה הרבה יותר קושר אותם לעניינים שלנו פה. 
?: הם נשארו זרים במושבה? 
חיים: זרים לא הייתי אומר, זה לא ייתכן שאנשים יהיו במקום 20 שנה ויישארו זרים אבל יש דברים שמעניינים אותם ולא מעניינים אותנו ולהפך, אותם לא מעניין בכלל שום דבר בענייני חקלאות, אם יושבים היום במועצה ויש להם שם נציגים אז אתם בענייני חקלאות בכלל לא מעניין אותם, לא מתייחסים לזה כי זה לא מעניין אותם, ואילו הם היו אותם אנשים גן עובדים כאן בענפים חקלאים ויש לזה מקום, אז בלי ספק שזה יותר קושר אותם ויותר מעניים אותם.
?: האם אנשי יבנאל לא יכולים להציע להם עבודות חקלאיות או השתלבות בחיים החקלאים של יבנאל?
חיים: יש כמה מהם מאותם אנשים שהגיעו שהם נהיו חקלאים פה במקום, כאלה שנכנסו למושב ולבתים  ולמשקים עזובים במשמר השלושה ונכנסו למושב, למושב סמדר וביבנאל עצמה יש כאלה שהיו חקלאים ואתם השפה היא ברורה ופשוטה ומובנת. אבל אותם אנשים שלא עובדים בחקלאות, שאין להם שום קשר לזה שאין מה להציע להם כי זה לא מעניים אותם.
?: במה אתה רואה את הפתרון?
חיים: לדעתי הפתרון שיבנאל צריכה לשאוף אליו הוא לא שאותם אנשים שחיים כאן ייסעו לעבוד במקום אחר, וכאן אנחנו ניסינו בכל מיני הזדמנויות ודווקא הסתכלנו לכיוון מסוים, אנחנו שאפנו בשעתו  שיבנו כאן בית אריזה גדול של פרי הדר שהוא היה משרת גם פרי הדר וגם גידולי הייצוא שמגדלים, זה פתרון, אומנם לא מלא אבל יכול לשמש פתרון ל-50 אחוז לאנשים שעובדים בחוץ. ___ יש לנו פתרונות לכל אותם האחרים.
?: מדוע זה לא קם? 
חיים: בגלל חוסר של עורף, זה עוד דבר שמקודם אמרתי, אין לנו עורף כלכלי, אין לנו, יש לנו צורך אבל אנחנו לא נענים כל כך מהר.
?: למי אתם פונים בשביל צורך?
חיים: יש שני מוסדות שאנחנו יכולים לפנות אליהם בכלל, אני מדבר, להוציא מהכלל את משרד החקלאות שהוא כתובת ברורה לנו, אבל כשמדברים על סיוע, לעזור בתוכניות אז שתי כתובתו, יש ארגוני החקלאים של ההסתדרות ויש התאחדות האיכרים, תראי, אני יודע שהיום יש קשר אדוק למדי בין יבנאל להתאחדות האיכרים והם מנסים כמיטב יכולתם לעזור במה שרק אפשר, אני לא יודע אם זה מספיק אני לא יודע אם זה הכל אבל הם עושים כמיטב יכולתם. אלה הם שתי הגופים למעשה שאנו פונים בשעת הצורך, חוץ כאמור ממשרד החקלאות.
?: ואל ההסתדרות אתם פונים?
חיים: אנחנו פונים גם להסתדרות ויש כאן פרדס בחיסכון שנעשה בשעתו כסיוע למשקי עזר, היו כל מיני תוכניות אבל בדרך כלל כל המוסדות ההסתדרותיים לא צליחו בצורה יסודית לפתור בעיות שיעלמו, מי שמנסה יותר ומצליח יותר קצת זה התאחדות האיכרים. 
?: תראה חים, בבית לעצמו, לכל אחד מהיבנאילים לא רע, זה אולי שמדרבן אותו לשמור על פרטנות הזאת של חקלאי פרטי, כלומר  תשמעו, אף אחד לא צריך להכתיב לי, אני יעשה מה שאני רוצה, כשאני מעוניין לנסות גידול חדש, אני מנסה את זה על חשבוני, בחלקה שלי, זה לא עסקו של אף אחד, שלא יגידו לי מה כן לגדל ומה לא לגדל ואיך לגדל. אבל כשאתה עושה אח"כ את החשבון הכולל של המושבה ויבנאל היא עדיין מושבה לפי צורתה, אתה רואה שיש מקומות ישוב בארץ שהגיעו ליותר מאשר יבנאל הגיעה וזה אולי במחיר הבדלנות שאתם לא רוצים לוותר עליה?!
חיים: אני לא רואה היום איך אפשר לוותר על הבדלנות הזאת, באיזה צורה?
?: להפוך למושב עובדים!
חיים: להפוך למושב עובדים? בדרך כלל  מושב עובדים מושתת על יסודות אחרים, הבסיס של המושב והקרקע והמים זה אדמת לאום ושמה לכל אחד יש יחידה שהוא מקבל אותה מהמושב פחות או יותר לפי תוכנית גידולים וכן הלאה, כאן אצלנו זה אדמה פרטית ואני לא יכול לקחת אדמה שיש לו ולתת למישהו אחר אפילו אם אני ירצה ואני לא רוצה בזה, יש לזה בעיות, בהחלט, יש הרבה משקים שהם לא פעילים, יש הרבה משקים שאנשים כבר לא גרים כאן והאדמה שלהם נמצאת כאן, אז זה דבר לא טוב אבל יחד עם זה, זה נותן פתח לבנים שבאים, שיש להם מה לעשות, וזה מה שמושך אותם לחזור לכאן. אז יש בזה רע ויש בזה טוב, אני יודע למשל, תיקחי בכפר יהושוע, כפר יהושוע יש ככה וככה משקים ומה עושים כל הבנים שבאים חזרה מהארץ, אז אני יודע שיש שם תוספת לבנים אבל זה מוגבל, עד כאן זהו, זאתי הבעיה, כאן העניין הזה מסתדר בצורה כזו שהבנים באים והמשק מתפצל לשנים אומנם אבל יש  _____. עכשיו, יש עוד דבר אנחנו צריכים לשאוף אליו, ששי אותם שוחים שבידי מנהל מקרקעי ישראל, לדאוג שאותם שטחים ישאירו כאן כרזרבה בשבילנו. כרזרבה לתוספת של משקים צעירים. 
?: אוקי, סך הכל אתה די מבסוט מיבנאל כפי שההיא היום, לך טוב?
חיים: בהחלט. אני עובד, אני עושה מה שאני רוצה אומנם אבל אני משתדל לכוון את עצמי לדברים שהולכים טוב ושיש להם סיכוי.